![Foto: Boligsiden](https://www.boligsiden.dk/wp-content/uploads/sites/2/2021/06/villa-50-dennis-morton-1190x650.jpg)
Antallet af solgte huse med energimærker i en af de tre bedste klasser er steget markant de seneste fem år og nærmede sig i 2019 halvdelen af markedet.
Der blev solgt dobbelt så mange huse i en af de tre bedste energiklasser A, B og C i 2019, end der gjorde i 2014. Det viser en ny opgørelse fra Boligsiden.
Men det er ikke den eneste gode nyhed i opgørelsen. For andelen af solgte huse med de bedste energimærker er samtidig steget fra 30 til 44 procent, mens andelen af solgte huse i de tre dårligste energiklasse E, F og G er faldet tilsvarende fra 39 til 25 procent.
”I de seneste fem år er der kommet meget mere fokus på energirigtige løsninger og byggeriets indvirkning på klimaet. Det har naturligvis også betydning for, hvad det er for nogle prioriteter, man går ind til en bolighandel med,” siger Birgit Daetz, der er kommunikationsdirektør hos Boligsiden og fortsætter:
”Overordnet er der tre årsager til ændringen i salget. For det første at nybyggeri per definition bliver bygget energivenligt. For det andet at køberne er bevidste om energiforbrug og energieffektivitet. Og for det tredje at boligejerne energirenoverer, når deres bolig ikke er til salg, så energimærket er bedre, når det så på et senere tidspunkt kommer på markedet.”
Stort klimapotentiale i boliger
Løbende energirenovering og øget klimabevidsthed er gode nyheder for det danske co2-regnskab, men der er stadig store muligheder for energiforbedringer i byggeriet og i eksisterende byggeri. For ifølge Energistyrelsen står byggeriet for 20 procent af Danmarks samlede co2-udledning.
I en ny analyse fra Dansk Byggeri viser beregninger, at hvis alle enfamiliehuse får rykket energimærket ét skridt op fra for eksempel energimærke D til C, vil man reducere udledningen af CO2 med lige knap en million ton hvert år. Det svarer til cirka 3,3 procent af den reduktion af klimagasser, som Danmark mangler for at nå sit mål om 70 procents reduktion i 2030.
Dansk Byggeri foreslår blandt andet, at en boligs energimærke skal have betydning for, hvor stort et lån man kan få til at købe den. Og så foreslår de en ændring af boligjobordningen, der kan gøre det mere attraktivt at energirenovere.
”Rigtig mange husejere sætter gang i energirenoveringen, når de lige er flyttet ind. Men hvorfor ikke gøre det, selv om man måske har boet i huset i flere år? Det vil en bedre boligjobordning kunne bidrage til, og derfor foreslår vi, at politikerne ændrer håndværkerfradraget, så den enkelte kan lægge fradrag fra flere år sammen og bruge dem på én gang til en større investering i klimavenlige forbedringer,” skriver Michael H. Nielsen, der er direktør i Dansk Byggeri, i en klumme på Boligsiden.
Boligjobordningen – eller håndværkerfradraget som det også kaldes – sikrer, at du kan få skattefradrag for blandt andet nogle typer af energirenoveringer. Læs mere om det her.
Fordeling af energimærker i 2014 og 2019:
Energimærke | Andel af solgte i 2014 (antal handler) | Andel af solgte i 2019 (antal handler) |
---|---|---|
A | 1,5% (468) | 5,6% (2.323) |
B | 5,4% (1680) | 7,4% (3.055) |
C | 22,9% (7.080) | 31,5% (13.092) |
D | 31,7% (9.817) | 30,6% (12.716) |
E | 19,1% (5.927) | 14% (5.822) |
F | 10,8% (3.336) | 6,9% (2.851) |
G | 8,6% (2.667) | 4,1% (1.694) |
(Tabellen er baseret på alle handler af villaer og rækkehuse i 2014 og 2019. Kilde: Boligsiden).